Håndbok - kap 6, versjon 1.1     Folkeakademienes Landsforbund, Tøyengt. 26, 0190  Oslo, 22 68 22 06, www.folkeakademiet.no

Støtteordninger og andre inntektsmuligheter

FALs støtteordninger (inkl studiearbeid og Populus)
Alle FALs medlemsakademier og deres medlemmer får tilgang til de statlige midlene FAL administrerer gjennom en økonomisk ramme tildelt av distriktet. 

I tillegg har de tilgang til voksenopplæringsmidler til studievirksomheten. For å få studiestøtte må akademiene søke direkte til Populus - studieforbundet folkeopplysning der FAL er medlem < http://www.polulus.no >
Støttesatsene kan variere frå år til år. Kontakt derfor FAL eller akademiets distriktssammenslutning for å få oppdaterte satser.  

Statstilskudd til programvirksomheten
Midlene til programvirksomhet kommer fra Kulturdepartementet som hvert år bevilger penger til Folkeakademienes Landsforbund. Mesteparten av midlene går til programvirksomhet i regi av distriktssammenslutningene og lokalakademiene. 
I 2006 fikk Folkeakademiene overført i overkant av 6 millioner kroner.

Slik skjer det:
Landsstyret fordeler i februar hvert år midler til distriktssammenslutningene. Noe fordeles av distriktsstyret til turnévirksomhet og administrasjon, resten tildeles akademiene til programvirksomheten deres.

Folkeakademiet og dets medlemmer kan få statsstøtte til program med godkjente programholdere der programmet er åpent for alle og Folkeakademiets medvirkning offentliggjort. 
For visse målgruppers vedkommende (skole- og institusjonsprogrammer) er også såkalte «lukkede» program støtteberettigede. Men selv på skoler og institusjoner vil programmene ofte være åpne for foreldre, slekt og andre interesserte. 

Tilskuddssatsene fastsettes av landsstyret. Distriktssammenslutningene eller FAL kan gi opplysninger om størrelse og hvordan ordningene praktiseres. 

Generelt gjelder at tilskuddet er delt opp i honorar og reise/oppholdsutgifter.

Det lokale Folkeakademiet kan selv godkjenne utøvere til bruk i eget akademi.
Folkeakademiets distriktssammenslutninger godkjenner utøvere til bruk i egne fylker.

Merk! Midlene betales vanligvis ut i etterkant to ganger årlig etter søknad på fastsatt skjema. Dersom et akademi har vanskelig økonomi kan en sende inn minst 5 program utenom tidsfristene og få utbetalt statsstøtte for disse.

Søknadsfrister: 15 juli og 15 januar.

Andre støttemuligheter

Norsk kulturråd gir støtte til lokal konsertvirksomhet. 
Denne støtteordningen ble tidligere administrert av Rikskonsertene. FAL disponerte da en egen pott. Ordningen har nå falt bort og akademiet må derfor søke direkte til Norsk kulturråd.

Norsk kulturråd gir nærmere opplysninger.

Norsk Forfattersentrum (NF) dekker etter søknad deler av honoraret til forfattere som er medlem av senteret. Avtale med NF må være gjort før forfatterbesøket.
NFs honorarsatser justeres årlig. 
Det økonomiske oppgjøret skjer ved at NF betaler forfatterne hele honoraret, mens akademiet blir fakturert av NF for sin andel. Den kvitterte postanvisningen må akademiet sende FAL sammen med kvitteringsskjemaet.

Kulturkontoret/hovedutvalget i en kommune kan gi økonomisk støtte eller underskuddsgaranti. 

Fylkeskommunen kan også gi tilskudd, særlig hvis det gjelder turneer rettet mot målgrupper og temaer de prioriterer.

Andre foreninger, bydelsutvalg, institusjoner, banker o.l. kan i mange tilfeller søkes om støtte.

Program eller prosjekter som dreier seg om spesielle temaer, f.eks. trafikk, flerkulturelt arbeid, vold o.l. ,kan få tilskudd fra organisasjoner, offentlige etater og institusjoner som arbeider med tilsvarende spørsmål.

Det finnes også andre muligheter for å øke inntektene og dele på utgiftene.
 Sjekk ut hva som er mulig å få til i ditt lokalmiljø, men generelt gjelder:

1. Gjør et godt forarbeid med hensyn til markedsføring og PR. 
Her kan egen innsats være langt mer verdt enn ofte dyr annonsering. Annonser må i tillegg kompletteres av andre ting.
Husk: De færreste program selger seg selv.

2.  Finn samarbeidspartnere. 
Er det f.eks. et teaterstykke for barn, vil et samarbeid med husmorlaget, barnehagen, småskolen, velet eller tilsvarende være 
lurt. Ved et samarbeid sikrer akademiet seg både et publikumsgrunnlag og flere til å dele på arbeidet og et eventuelt underskudd.

3.  Bygg opp en medlemsmasse - bruk medlemmene aktivt.
Det gjelder både enkeltpersoner, organisasjoner og institusjoner. Jo bedre kontakten er med medlemmene, jo bedre er det. Medlemmene må også informeres når det skjer noe i akademiet. Husk å informere organisasjonene/institusjonene når akademiet har program i deres «gate». 

Medlemmer kan også brukes som programholdere.

Det samme kan representanter for kommunen og offentlige institusjoner. Det kan godt hende at disse stiller opp gratis eller mot dekning av utgifter.

4.  La billettprisen stå i stil med programmet som tilbys. 
Folkeakademiet er ikke er en kommersiell organisasjon, men det betyr ikke at akademiet ikke skal ta inngangsbillett eller at denne alltid må være lav. Et program som er gratis eller som nesten ikke koster noe, kan bli oppfattet som lite attraktivt av folk flest medmindre det på forhånd informeres om at arrangementet er sponset og at det er grunnen til den lave billettprisen. 
Det finnes ingen logikk som sier at det kommer færre mennesker til et arrangement hvor billettprisen er 50 kr (en voksenbillett på kino koster vanligvis mer) enn til ett der prisen er 20 kr.

Folkeakademienes Landsforbund kan dessverre ikke forvente en dramatisk økning i statsstøtten. Å øke støttesatsen med 100 kr. tilsier en økning i statsstøtten på 310 000 kr. dersom programantallet på landsplan holdes på samme nivå som i dag. Billettinntektene må derfor bli en betydelig viktigere del av det lokale folkeakademiets driftsgrunnlag enn hva tilfelle nå er. Selv om Folkeakademiets gjennomsnittelige  billettpriser dobles, vil de likevel ligge godt under nesten alle andre tilsvarende tilbud. De fleste vil ha råd til det. Akademiet bør derfor heller gi rabatt til grupper som har behov for det, f.eks. småbarnsfamilier og minstepensjonister.

Å tilby rabattordninger til enkeltmedlemmer er også bra. Slik kan akademiet tilby et «gode» som kan bidra til å sikre det et medlemsgrunnlag.

5. Godta ikke uten videre første prisforlangende
Vær oppmerksom på at det går an å be om en lavere pris for de tjenestene dere trenger. Dette kan være lokal- og utstyrsleie, hotellovernatting (særlig hvis dere er jevnlige brukere) eller andre ting.
Det gjelder også honorarkravet til noen programholdere. Dette kan være høyt, og det kan derfor være mulig å få en lavere pris. Særlig bør det være aktuelt med prisreduksjon om dere klarer å skaffe programholderen flere betalte arrangementer.

Når det gjelder programholdere, er det viktig å være oppmerksom på følgende: Noen, kanskje særlig de som har kunst- og kulturformidling som yrke, tar honorarer som i utgangspunktet virker høye. Men ser vi nøyere etter, vil vi kanskje tenke annerledes. La oss se på følgende eksempel:

En person som får 1000 kr. i dagshonorar må opptre 240 dager i året for å oppnå en brutto lønn på 240 000 kr. Med andre ord må vedkommende opptre 5 dager i uka i 48 uker. Størsteparten av denne tiden må vedkommende antagelig være på reise. Tid til å lage og øve inn nytt stoff, til kontorarbeid og til å drive PR og markedsføre nye tilbud, blir det liten anledning til. Disse tingene koster også penger. Konklusjonen er at en profesjonell utøver med familie normalt ikke vil kunne leve på et så lavt dagshonorar som 1000 kr.

For at yrkesutøvere skal kunne leve rimelig normalt, må de ta honorarer av en viss størrelse. Men også her gjelder loven om tilbud og etterspørsel. Denne gjør at noen utøvere vil kunne kreve høye honorarer mens andre og kanskje dyktigere utøvere må nøye seg med langt mindre. 

Diskusjonstemaer:
* Akademiet får hvert år en økonomisk ramme fra distriktssammenslutningen. Diskuter hva dere skal bruke årets ramme til. Hvor mange arrangementer er det realistisk at rammen kan medvirke til å dekke? Stopper akademiet der, eller er det også andre programmer en kan tenke seg å arrangere? I så fall, hvordan skal vi klare å skaffe et økonomisk trygt grunnlag for disse?

* Vurder arrangementene dere skal ha  kommende halvår. Hvilke muligheter foreligger til å søke andre enn Folkeakademiet? La noen få i oppgave å utforme aktuelle søknader.  

* Diskuter hva dere bør gjøre med hensyn til:
- markedsføring og informasjon om arrangementene
- muligheten for å få med samarbeidspartnere
- bruke medlemmer som programholdere
- billettprisen 

* Finnes det i styret en person med særlige anlegg for å diskutere priser og oppnå
rabatter? I så fall bør kanhende vedkommende få delegert slike jobber.
Hvis ingen slik person finnes - diskuter hvordan en bør gå fram og hvilke argumenter en kan bruke for å oppnå best mulige rabatter?