Det Norske Arbeiderparti
Senterpartiet
Sosialistisk Venstreparti	

Sangkultur som spydspiss i kulturpolitikken
Syng for livet har med glede merket seg de tre samarbeidspartienes mål når det gjelder utviklingen av kulturlivet i Norge, konkretisert gjennom Kulturløftet. Som forvaltere av et bredt spekter av kulturkompetanse ønsker vi å bidra med innspill når det gjelder bruk og utvikling av sang i samfunnet. Når Kulturløftet skal gjøres om til praktisk politikk er det viktig at dette også inkluderer å styrke sangen og fellessangkulturen.

I innstilling S.nr. 155 (2003-2004) fra stortingets familie-, kultur- og administrasjonskomité til Kulturmeldingen s.121 heter det:

”Fellessangtradisjonen:
Komiteen viser til at vi i Norge har hatt en levende fellessangtradisjon som har bidratt til å styrke opplevelsen av felles identitet og tilhørighet på tvers av generasjonene. Komiteen er urolig for at 
denne tradisjonen blant annet som følge av den nye medieutviklingen blir satt under press og vil forvitre. Komiteen vil derfor anmode departementet ved Kulturrådet også å støtte tiltak som sikter mot å holde ved like denne sangtradisjonen og formidle den til ikke minst barn og unge”.

Syng for livet er utgangspunktet for og oppfølgingen av komiteens enstemmige merknad til Kulturmeldinga om fellessangtradisjonen. Syng for livet har mottatt en bevilgning på 80 000 kroner til den landsomfattende ”Sangkulturkonferansen 2004”, men har fått avslag på en søknad om 1,5 millioner kroner til en ny konferanse og en bredere oppfølging av prosjektet.

De samarbeidende organisasjonene i Syng for livet mener at det å styrke sangkulturen med alle de positive konsekvensene det vil få både for enkeltindividet og samfunnet, er så grunnleggende viktig at det bør forsvare en plass i den nye regjeringens kulturpolitiske arbeidsgrunnlag og ber om at de tre partier arbeider inn følgende i sitt kulturpolitiske samarbeidsprogram:

”Forskning viser at det å selv være aktiv innen sang, musikk eller andre skapende kulturyttringer og å utøve dette i fellesskap med andre, har en rekke positive konsekvenser både for enkeltmenneskets personlige utvikling og skapende evne og for helse, trivsel og velvære.

En levende sangkultur og en fellessangtradisjon bidrar til å styrke opplevelsen av felles identitet og tilhørighet på tvers av generasjonene. En levende sangkultur som utøves i mange og forskjellige miljøer, vil også være en god plattform for en positiv integrering og utvikling av et godt fungerende kulturelt mangfold.

Å styrke sangkulturen både ved at folk synger selv og ved å styrke mulighetene til å formidle sang til mennesker i institusjoner og lignende og gi også disse mulighet for deltakelse, blir en prioritert oppgave.

I Norge har Syng for livet i regi av en rekke samarbeidende kulturorganisasjoner, startet et målrettet arbeid for å utvikle og styrke sangkulturen både gjennom aktivt bruk og gjennom å bygge opp et landsomfattende og nordisk nettverk”

Vi vil få lov til å komme tilbake med mer utdypende dokumentasjon og argumentasjon overfor de relevante fagdepartementer når den nye regjeringen er trådt i funksjon.

Oslo 25. september 2005

Med vennlig hilsen
Syng for livet v/prosjektgruppen

Hans Kåre Flø	 (s.)						Pål H. Djuve (s.)		     
     Leder 						Folkeakademienes Landsforbund

Syng for livet er et samarbeid mellom en rekke kulturorganisasjoner. Målsettingen er å utvikle og styrke sangkulturen gjennom egenaktivitet. Det bygges også opp et landsomfattende og nordisk nettverk.

Syng for livets partnere
Folkeakademienes Landsforbund
Musikk i Skolen
Norges Barne- og Ungdomskorforbund
Norsk Musikkråd
Norsk Sangerforum
Norsk Viseforum
Stiftelsen Na-Ku-Hel Norge

Samarbeidende organisasjoner:
Foreningen Musikk fra livets begynnelse
Foreningen Norske Kordirigenter 
Norges Kirkesangerforbund
Norges Korforbund
Norsk Arbeidersangforbund
Norsk Visearkiv
Prøysenhuset og Blåklokkevikua
Ung Kirkesang

NÆRMERE REDEGJØRELSE FOR SYNG FOR LIVET-PROSJEKTET

Syng for livet er et samarbeid mellom en rekke kulturorganisasjoner. Målsettingen er å utvikle og styrke sangkulturen gjennom egenaktivitet. Det bygges også opp et landsomfattende og nordisk nettverk.

Syng for livet arbeider med å: 
1	skape større bevisshet om sangens rolle i samfunnet blant annet ved å dokumentere nyere forskning i praksis
2	bedre koordineringen og tilretteleggingen av tilbud og aktiviteter
2	videreføre og fornye norsk sangkultur og norske sangtradisjoner
3	bruke sangen som grunnlag utvikling av et godt fungerende kulturelt mangfold
4	gi alle som ønsker det mulighet til å møte, oppleve og selv delta i sang

De praktiske konsenkvensene vil blant annet være:
1	økt trivsel blant barn, unge, voksne og gamle – friske og syke
2	økt skaperevne og skaperglede 
2	bedre helse, velvære og glede
3	økt trivsel og økt grad av samarbeid på arbeidsplassen, i skolen, i institusjoner m.m
4	at det blir mer attraktivt å bo og leve i lokalsamfunnet, i bydelen, i byen

Samlet vil dette medvirke til å skape mer engasjerte, ansvarsbevisste og skapende mennesker,–  og et samfunn bedre rustet til å møte dagens og morgendagens utfordringer.

Hvorfor satse på sang, musikk og andre estetiske uttrykk

Forskning dokumenterer kulturens betydning
Det finnes i dag både relevant og seriøs forskning som dokumenterer sangen, musikkens og kulturens betydning som skoleforbedrende element, som helsefremmende faktor i tillegg til kulturens funksjon som identitets- og trivselsskapende faktor og kulturens styrke når det gjelder å kunne gi det enkelte mennesket mulighet til læring og opplevelser.

 Forskning viser at det å selv være utøvende innen sang, musikk og annen skapende kunst/kultur gjør at resultatene i andre skolefag blir bedre. I 67 forsøk og undersøkelser i California, som omfattet ferdigheter i lesing, skriving og matematikk, hadde elevene vesentlig større framgang når estetiske fag ble tilføyd pensumet (Milley, Buchen, Okerlund og Motarotti, 1983). 

Musikk, dans, drama, billedkunst og andre estetiske uttrykk er viktige i skoledagen. Evnen til å oppleve, undre og skape er like viktig som evnen til å forstå. Den virkelige tverrfaglige verdien ligger i utøvende musikkaktivitet – i å spille, synge, bevege seg til musikk. Å delta aktivt. Å bygge utøvende ferdigheter. Store deler av nyere forskning innen emnet viser til at skoler med en systematisk og helhetlig læreplan som inneholder utøvende estetiske fag, utmerker seg med sine akademiske resultater (Scott Rogers, Arabesk 2-05).

Det i mange sammenhenger positivt omtalte ungdomskulturprosjektet SKALK på Tæruddalen ungdomsskole i Skedsmo, som Folkeakademienes Landsforbund med Stiftelsen Norge 2005 som økonomisk samarbeidspartner hadde overordnet ansvar for og med lokale organisasjoner og foreldre som skolens engasjerte og viktige medspillere, viser det samme. Prosjektet var medvirkende til at elevene fikk bedre karakterer, at trivselen økte, at hærverk og mobbing ble redusert til et minimum, at deltakelsen i det lokale organisasjonslivet økte, at ungdommene fartet mindre til Oslo og at bruken av rusmidler ble betraktelig redusert. 
Alt dette kom i tillegg til den skapende virksomheten, manifestert gjennom de kunstnerisk imponerende, egenproduserte kabaretene elevene satte opp på Skedsmokorset samfunnshus (Kulturprosjektet SKALK –  rapport. Oslo 2005)

Forskere har nå dokumentert at man ved å utøve et instrument påvirker hjernen så den vokser og blir større. Barn som trenes opp til å høre forskjell på toner og rytmer, blir for eksempel også flinkere til å lese og skrive.

Også innen forebyggende helsearbeid har kulturen en viktig rolle å spille.

 ”Vi får bedre helse av å gå i teater, på konsert, i museum eller av å synge i kor,” dokumenterer den svenske professor og forsker Tõrres Theorell (NRK. Puls, 27.09.04) og fortsetter: ”Kultur, som er stimulerende og positiv for opplevelsene våre, hjelper oss til å stimulere de oppbyggende kreftene i kroppen”.

Owe Wikstrøm, svensk professor i religionspsykiatri og forfatter av boken ”Leve langsomheten” sier.
”Jeg tror mange leger må tenke mer på hvordan man opprettholder helse. Og her tror jeg litteratur, kunst og musikk spiller en viktig rolle. Det skjer for eksempel noe med hele kroppen vår når vi hører på musikk. Musikk er det sterkeste uttrykket for følelser man kan finne”

Også i Norge finnes det etter hvert god dokumentasjon på dette. Både professor Audun Myskja og Natur-kultur-helsesenteret i Asker, har påvist og dokumentert det samme som de ovenfor siterte svenske forskerne sier.

Tiltak i regi av Norsk Musikkråd som for eksempel prosjektet ”Sanglyst”, med ’Jeg kan ikke synge kurs”, kurstilbud rettet mot psykiatri, tilbud til bedrifter og helserettet ”Syng for livet aktiviteter og igangsetting av viseklubb, dokumenterer hvilke positive resultater som kan oppnås ved å bruke sangen/musikken som kulturelt virkemiddel.

Andre tiltak, som f.eks Syng for livets allsangturneer på institusjoner for eldre i Akershus og i andre fylker, viser det samme.

Konklusjon
Syng for livet vet at denne type kulturelle aktivteter er meget viktige for dem det gjelder og for samfunnet som sådan. Vi vil kunne fortsette dette arbeidet med langt større styrke dersom de tre samarbeidspartiene går sammen med oss om dette. 
Et viktig moment er også at vi gjennom å følge opp forskningsresultater i praksis kan bidra til å dokumentere dem og slik være til hjelp for politikere og andre som ønsker å påvirke kultur- og samfunnsutviklingen i positiv retning.